Els Lluïsos de Gràcia o la Fundació Orfeó Gracienc així com col·lectius de discapacitats i associacions veïnals formen el gruix d’entitats gracienques implicades
Trenta-nou entitats del districte de Gràcia, juntament amb altres de la resta de la ciutat, s’han unit amb l’Ajuntament per fer front a la crisi social. L’objectiu d’aquest acord pioner és treballar plegats per promoure projectes i xarxes de col·laboració que busquin millorar la inclusió social a la ciutat i donar una resposta més eficaç a les necessitats de la ciutadania.
Davant la crisi actual, i els reptes de futur, l’acord proposa enfortir a la ciutadania en l’adversitat, multiplicar l’eficàcia dels recursos tant públics com privats i transformar els sentiments de decepció en compromís ciutadà i acció solidària.
En total 472 entitats i organitzacions de Barcelona han aprovat aquest manifest pioner que va ser presentat divendres passat en el marc de la jornada anual de l’acord ciutadà per una Barcelona inclusiva.
GESTIÓ DELS RECURSOS
En el text es constata “la necessitat d’establir uns objectius i uns programes que articulin tots els recursos públics d’iniciativa social i voluntaris”.
Les entitats i organitzacions han volgut destacar la importància del Pla per la inclusió social 2012-2015 que està elaborant l’Ajuntament juntament amb la seva participació. Un Pla que s’ha establert amb la finalitat de garantir que totes les necessitats dels diferents sectors de la ciutadania siguin tinguts en compte a l’hora de planificar l’ús dels recursos públics. Maite Fandos, regidora del Districte i tinent d’alcalde de Qualitat de Vida, Igualtat i Esports, va afirmar en la trobada que el Pla “ja està en una fase molt avançada d’elaboració i que es podria aprovar abans de l’estiu”. En aquesta línia el text sosté que “les inversions socials tenen una gran eficàcia a la nostra ciutat”. I l’Ajuntament està fent esforços per continuar invertint en projectes socials. De fet, l’any passat el consistori va augmentar un 8% el pressupost municipal destinat a temàtiques socials i va crear un fons de dos milions d’euros per emergències socials. Així, per exemple, i tal i com sostenta el text, “la taxa de risc de pobresa a Barcelona es situava al 36,8% de la població abans de les transferències socials ara, després de les inversions de l’Ajuntament, se situa al 17,2%“.
ENFORTIMENT CIUTADÀ
La crisi econòmica està colpejant amb força a la ciutadania barcelonina com demostra el fet que 36.085 que estan a l’atur no cobren prestació. I no només això, sinó que aquesta xifra va en augment ja que representen un 7% més que fa un any. A més, les desigualtats s’estan agreujant durant la crisi. El 20% de la població amb nivell econòmic més alt obté 5,26 vegades més ingressos que el 20% amb nivell econòmic més baix, el que supera les 4,97 vegades que es comptabilitzaven al 2007, abans de la crisi.
Davant de l’important desafiament social que es planteja, el manifest mostra la necessitat de seguir una estratègia compartida entre tots els ciutadans en la que s’emforteixin davant l’adversitat. Així, les entitats i organitzacions afirmen que “s’han d’enfortir els vincles personals, socials i associatius, afrontant solidàriament els nous reptes”.
Davant d’altres models per fer front a aquests durs moment econòmics, el fet de “sumar esforços”, tal i com proposa Maite Fandos, mostrant una unitat ciutadana i innovar en possibles solucions sembla, per l’important teixt associatiu de Barcelona, un bon aliat contra la crisi.