![](https://liniaxarxa.cat/liniavalles-cerdanyola/wp-content/uploads/sites/60/liniavalles-cerdanyola/noticies/abril_2019/Drug.jpg)
En altres països, el consum de noves drogues, com els opiacis, és una tendència preocupant. Foto: Pexels
Les drogues tradicionals continuen regnant malgrat la irrupció de noves substàncies. MDMA, cocaïna, speed, ketamina i LSD són els estupefaents preferits de la gran majoria de consumidors, principalment per la facilitat de compra. Així ho confirma l’informe d’Anàlisi de Substàncies a Catalunya. Aquest estudi del projecte Energy Control, de l’ONG Associació Benestar i Desenvolupament, va analitzar 2.428 mostres de drogues obtingudes de consumidors voluntaris durant el 2018.
El consum de droga dels catalans és de substàncies tradicionals i més pures, ja que la majoria de mostres analitzades estan menys adulterades que en estudis anteriors. Concretament, l’adulteració ha caigut de mitjana en un 69% en els dos darrers anys, i l’amfetamina ha superat la cocaïna com a substància menys pura. L’adulteració o ‘tallar la droga’ és una pràctica molt perillosa, ja que el consumidor no només fa front als efectes de la mateixa substància, sinó també als de l’element per adulterar-la.
DROGA NOVA, PERILL NOU
El consum de drogues noves ha caigut considerablement a tot Catalunya, al contrari que passa a altres països europeus. Concretament, des del 2011 la presència de mostres de les anomenades ‘NSP’ (Noves Substàncies Psicoactives o ‘drogues de disseny’) han disminuït en un 67%. Un dels grans perills de l’aparició d’aquest tipus de substàncies és que sovint s’utilitzen per adulterar les drogues tradicionals, fet que dispara encara més els efectes i riscos per a la salut del consumidor. Les mostres on s’han trobat més drogues noves per tallar són les d’èxtasis (MDMA) i LSD.
Per la seva part, la Coordinadora del Servei d’Anàlisi de Substàncies d’Energy Control, Mireia Ventura, creu que malgrat el baix consum de noves drogues, cal vigilar l’aparició de substàncies més potents: “L’interès per algunes noves drogues ha caigut, però al mateix temps estem observant com la seva producció està girant cap a substàncies més perilloses, com opioides i cannabinoides sintètics”. També considera essencial prendre l’exemple d’altres estats europeus: “Veient tots els problemes que estan provocant algunes d’aquestes noves drogues en altres països, com és el cas dels opioides, la nostra prioritat en els pròxims anys serà vigilar-ne l’aparició”.
COCAÏNA A L’AIGUA
Un estudi recent de l’Observatori Europeu de la Droga i les Toxicomanies (EMCDDA) ha situat Barcelona com la cinquena ciutat de la Unió Europea amb més cocaïna a les aigües residuals. La investigació es va fer a 73 ciutats europees de 20 països diferents.
La publicació també indica que la capital catalana ja no és la ciutat europea on es consumeix més cocaïna. Bristol (Regne Unit) i Amsterdam (Països Baixos) han superat Barcelona, tot i que l’agència afirma que la tendència general de consum d’aquesta droga a la Unió Europea està augmentant.
Menys adulteració comporta menys riscos
El subdirector general de Drogodependències de la Generalitat de Catalunya, Joan Colom, destaca la importància que hagi disminuït l’adulteració de la droga pels riscos per a la salut dels consumidors. Colom assegura que “quan una persona sap el que està prenent, la seva concentració, i si hi ha adulterants –malgrat es tracti d’un mercat il·legal–, té una aproximació al consum de la droga més segura i amb menys risc”. En aquest sentit, Colom assenyala que cal ser realista i considera que pensar en una societat sense consum de droga és una utopia, per la qual cosa veu més viable treballar per assolir una societat més crítica amb el consum de substàncies il·legals.
D’altra banda, Colom destaca que a Catalunya no existeix un consum massiu de noves drogues, com els opiacis i cannabinoides sintètics, utilitzats de forma perillosa per a adulterar. En altres països, en canvi, es tracta d’una tendència preocupant i un tema greu per a la salut pública estatal, com és el cas del fentanil als Estats Units.